Kaksoiskuntalaisuus on monipaikkaisuutta
![Auli Valli-Lintu luovuttaa selvityksen kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläiselle.](/documents/10623/10830015/IMG_5139_luovutus.jpg/1e0d61f8-268a-4e7a-b6d1-8a600a9f5e73?t=1541682963000&width=1200)
Tulevaisuuden kunta -hankkeessa on laadittu selvitys kaksoiskuntalaisuudesta. Selvityksen tehnyt työryhmä toteaa, että monipaikkaisuus perustuu mahdollistavaan lainsäädäntöön: valtioneuvoston ja eri hallinnonalojen strategia- ja tulevaisuustyössä sekä lainsäädännön valmistelussa tulee jatkossa huomioida paremmin keinot, joilla monipaikkaisuutta voidaan edistää.
”Moni viettää aikaansa eri paikkakunnilla työn, vapaa-ajan ja perhesuhteiden johdosta. Ajan jakaminen eri paikkakuntien välillä tulee edelleen kasvamaan työn muutosten ja digitalisaation edetessä. Ihmisten arjesta on siten muodostunut entistä enemmän monipaikkainen, joten kyse ei ole enää pelkästään kaksoiskuntalaisuudesta. Tämä lisää tarvetta ottaa asia huomioon niin lainsäädännössä kuin kuntien toiminnassakin”, totesi Tulevaisuuden kunta-asiantuntijatyöryhmän puheenjohtaja, hallitusneuvos Auli Valli-Lintu. Millaista monipaikkaisuutta Suomeen -selvitys luovutettiin kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläiselle 16. tammikuuta.
Selvityksessä käydään läpi kuntalaisen oikeutta saada palveluja muusta kuin kotikunnastaan sekä verotukseen ja äänioikeuteen liittyviä kysymyksiä. Perustuslaki asettaa reunaehtoja kaksoiskuntalaisuuteen liitettäviin oikeuksiin. Suomalaiseen monipaikkaisuuteen ei voi esimerkiksi liittyä verotuksellisia ja äänioikeuteen tai vaalikelpoisuuteen liittyviä oikeuksia tai velvollisuuksia. Tämä perustuu kunnallisen verotusoikeuden perustuslain suojaan, verotuksen tarkkarajaisuusvaatimukseen sekä perustuslain turvaamaan kansanvaltaisuusperiaatteeseen.
Lainsäädännössä sidonnaisuus yhteen kotikuntaan on monen eri palvelun, järjestelmän ja tilaston peruspilari. Osassa kunnallisia palveluja kunnan jäsenyyttä ei kuitenkaan edellytetä: esimerkiksi terveydenhuollossa monipaikkaisuus on otettu jo huomioon. Tulevaisuudessa valinnanvapauslainsäädäntö mahdollistaa valinnan nykyistä joustavammin.
Nykylainsäädäntö ei aseta esteitä osallisuuden kehittämiselle
Monipaikkaisuus on voimavara, joka kuntien tulisi ottaa huomioon toiminnassaan nykyistä paremmin. Kuntia kannustetaan osallistamaan kunnan alueen omakseen kokevat kunnassa oleskelevat ja palveluja käyttävät henkilöt kunnan toimintaan. Digitalisaation hyödyntäminen luo mahdollisuuksia osallisuuden ja vaikuttamisen edistämiseksi. ”E-kuntalaisuus voi olla yksi keino ottaa huomioon kunnan alueella oleskelevat muut kuin kunnan asukkaat. Tämä on mahdollista myös nykylainsäädännön keinoin”, Valli-Lintu totesi.
Selvitys kaksoiskuntalaisuudesta tehtiin Tulevaisuuden kunta -asiantuntijatyöryhmässä. Työtä ohjasi parlamentaarinen ryhmä ministeri Vehviläisen johdolla. Työtä sparrasi lisäksi asiantuntijoista koostuva ryhmä, johon kuuluivat Etelä-Savon maakuntajohtaja Pentti Mäkinen, tutkija Siv Sandberg Åbo Akademista, yliopistonlehtori Pekka Nykänen Tampereen yliopistosta sekä tutkimusjohtaja Torsti Hyyryläinen Helsingin yliopiston Ruralia-Instituutista.
Millaista monipaikkaisuutta Suomeen -selvitys
Millaista monipaikkaisuutta Suomeen -diat
Lisätietoja:
hallitusneuvos Auli Valli-Lintu, puh. 02955 30079, auli.valli-lintu(at)vm.fi
neuvotteleva virkamies Katja Palonen, puh. 02955 30322, katja.palonen(at)vm.fi
lainsäädäntöneuvos Mervi Kuittinen, 02955 30445, mervi.kuittinen(at)vm.fi