Kunnilla merkittävä rooli hallituksen päättämissä rakennetoimissa
Kataisen hallituksen torstaina budjettiriihessä sopima rakennepoliittinen ohjelma tähtää merkittävään kunta- ja palvelurakenteiden uudistumiseen ja sitä kautta tuottavuuden kasvuun. Julkisen talouden 4,7 prosentin kestävyysvajeen kattamisesta ohjelmassa noin puolet on kohdennettu kuntataloudelle. Rakennetoimissa onnistuminen tarkoittaa parannusta kuntataloudelle.
Erityisen merkittävänä hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkunen pitää hallituksen päätöstä keventää kuntien tehtäviä ja velvoitteita miljardin euron edestä.
”Velvoitteiden vähentämisen tueksi käynnistetään ensi vuoden alusta myös paikallisia kokeiluja rakennelain tavoitteet täyttäville kunnille”, Virkkunen kertoo.
Tehtävien ja velvoitteiden keventämisen toimintaohjelma toteutetaan vuosina 2014-2017. Ohjelma on parhaillaan Kuntien tehtävien arviointi -työryhmän valmistelussa, ja päätökset sen sisällöstä tehdään marraskuun loppuun mennessä.
”Hallitus päätti jo edesauttaa tehokkaampaa työnjakoa palveluiden tuotannossa väljentämällä kelpoisuusvaatimuksia. Samoin subjektiivista päivähoito-oikeutta voidaan rajoittaa osapäivähoitoon, jos toinen vanhemmista on kotona esimerkiksi hoitovapaalla. Muun muassa näillä päätöksillä on suotuisaa vaikutusta kuntatalouteen”, Virkkunen arvioi.
Kuntarakenneuudistusta vauhditetaan kaupunkiseuduilla
Kuntarakenneuudistusta vauhditetaan erityisesti kaupunkiseuduilla varautumalla asettamaan valtion erityiset kuntajakoselvittäjät suurimmille kaupunkiseuduille syksyn 2013 aikana.
Osana rakennepoliittista ohjelmaansa hallitus päätti myös täydentää kuntarakennelakia siten, että valtioneuvostolle annettaisiin tietyissä rajatuissa tapauksissa toimivalta päättää kuntien yhdistymisestä tilanteessa, jossa kuntarakennelain tavoitteet eivät ole toteutettavissa kuntien toimin vapaaehtoisesti. Toimivalta rajattaisiin kuntarakennelain 4d§ 3 momentissa tarkoitettuihin yhtenäisiin työssäkäynti- ja yhdyskuntarakenteen alueisiin ja edellyttäisi alueen asukkaiden enemmistön tukea.
”Tarkemmat kriteerit ja menettelytavat valmistellaan tänä syksynä valtiovarainministeriössä. Lain täydennys annetaan eduskunnalle talven aikana”, Virkkunen sanoo.
Metropolialueen rakenteet uudistuvat
Osana rakennepoliittista kannanottoaan hallitus päätti vahvistaa metropolialueen kilpailukykyä, estää segregaatiota sekä tehostaa maankäytön, asumisen ja liikenteen suunnittelua ja toteutusta edistämällä alueen kuntaliitoksia ja kokoamalla sen tueksi metropolihallinnon. Vaaleilla valittava metropolivaltuusto hyväksyisi alueen metropolikaavan, joka ohjaisi kuntien päätöksentekoa maankäytön, asumisen ja liikenteen asioissa ja varmistaisi, että valtion kanssa yhdessä päätetyt kaavoitus- ja asuntotavoitteet täyttyvät. Metropolihallinnon tehtävien tarkka sisältö ja laajuus riippuvat alueella tapahtuvien kuntaliitosten laajuudesta.
”Metropolialueella on jo kuntien omasta toimesta käynnistynyt kaksi suurta kuntaliitosselvitystä. Hallitus kannustaa kuntia etenemään näissä selvityksissä. Alueen kokonaisuuden varmistamiseksi valtiovarainministeriö tulee nyt asettamaan alueelle myös erityisen kuntajakoselvittäjän, jotta metropolialueen kaikki kunnat saadaan mukaan kuntaliitosselvityksiin”, Virkkunen sanoo.
Metropolihallintoon liittyvä lainsäädäntö käynnistetään nopealla aikataululla rinnan kuntaliitosselvitysten kanssa. Kuntaliitosten ja yhteisen hallinnon kokonaisuudesta on määrä tehdä päätökset vuoden 2015 alkuun mennessä siten, että uusi rakenne voisi tulla voimaan viimeistään 2017 alusta.
Lisätiedot: erityisavustaja Elina Laavi, puh. 040 708 2121, [email protected]