Selvitys
Energian hintojen kompensaatiossa on pitkälti kyse perinteisestä tulonjakopolitiikasta
![](/documents/10623/123264467/Luetaan+kirjaa.jpg/7d416d6f-0be7-792d-3f8c-96b8a7caae02?t=1654788049846&width=1200)
Valtiovarainministeriön työryhmän selvityksen mukaan nousevia energian hintoja ei ole tarkoituksenmukaista kompensoida kotitalouksille laajasti eikä uutta sosiaalietuusjärjestelmää ole kannattavaa rakentaa. Energian hintoihin liittyvää sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta voidaan kompensoida pääasiassa nykyvälinein.
Työryhmän toimeksiantona oli valmistella kevään 2023 hallitusneuvotteluihin mennessä tukimalli, jolla voidaan lisätä energiaverojärjestelmän ilmasto-oikeudenmukaisuutta sekä vastata polttoaineiden markkinahintojen nousun kohtuuttomiin sosiaalisiin seurauksiin. Työryhmä selvitti laajasti energian hintojen kompensointiin liittyviä taloudellisia, tietoinfrastruktuurillisia sekä lainsäädännöllisiä seikkoja, laati tukimallin sekä arvioi tätä suhteessa nykyisiin ratkaisuihin.
Nousevia energian hintoja ei ole tarkoituksenmukaista kompensoida kotitalouksille laajasti
Selvityksissä kävi ilmi, ettei energiatuotteiden hintojen muutoksia ole tarkoituksenmukaista laajasti kompensoida kotitalouksille. Laaja kompensaatio todennäköisesti kiihdyttäisi lyhyellä aikavälillä hintojen kehitystä, sillä hintojen nousu on seurausta kyseisten tuotteiden tarjonnan niukkuudesta kysynnän määrään verrattuna. Tilanteen paraneminen edellyttää energiahyödykkeiden tarjonnan kasvua – korkea hinta kannustaa tuotantoon panostamiseen.
Työryhmän työssä selvitettiin myös julkisen hallinnon käytössä olevien tietovarantojen kattavuutta laajemmin automatisoitujen tukijärjestelmien näkökulmasta. Selvitysten perusteella ilmeni, että mikäli esimerkiksi tulorekisteriä haluttaisiin hyödyntää laajemmin kansalaisille kohdentuvien tukien automatisoinnissa, tulisi sen tietosisältöä kehittää ensin nykyisestään.
Nykyisillä tukimuodoilla voidaan saavuttaa toivottuja tavoitteita
Työryhmän selvityksen perusteella tukimallin laatimisessa on pitkälti kyse perinteisestä tulonjakopoliittisesta keskustelusta, johon liittyy jännitteitä korvauksen mittasuhteen sekä muiden tavoitteiden välillä. Esimerkiksi suoraan energiatuotteiden kulutuksen määrään perustuvat korvausmallit heikentävät kotitalouksien kannustimia rajoittaa energiatuotteiden käyttöä. Toisaalta jopa tulo- ja alueryhmien sisällä tapahtuva suuri vaihtelu energiatuotteiden kulutuksen määrässä tarkoittaa, että tasasuuruiset tulo- ja alueperusteiset tukimallit ovat osalle kohderyhmästä liian pieniä ja toisaalta osalle kohtuuttoman suuria. Työryhmän mukaan on myös muistettava, että energiatuotteiden hintojen nousu näkyy paitsi suoraan energiatuotteiden hinnoissa, myös välillisesti muiden tuotteiden hinnoissa.
Työryhmän johtopäätösten mukaan energiatuotteiden hintoihin liittyvää sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta on tarkoituksenmukaista kompensoida pääasiassa nykyvälinein osana tavanomaista tulonjakopoliittista keskustelua. Nykymuotoiset välineet, kuten asumien tuet, kohdentuvat pääasiassa samaan joukkoon kuin uusikin tukimallikin kohdentuisi. Lisäksi niihin sisältyvät automaattiset indeksitarkistukset huomioivat paitsi energiatuotteiden hintojen nousun suorat vaikutukset, myös niiden välilliset vaikutukset esimerkiksi muiden tuotteiden hintoihin kohdistuvan nousupaineen johdosta. Katvealueisiin jääviä tapauksia voidaan hoitaa täsmällisemmillä toimenpiteillä.
Periaatteessa olisi myös mahdollista luoda automaattinen tulotuki osaksi uutta tukimallia tai nykyjärjestelmää. Tällainen tuki maksettaisiin tiettyjen ehtojen toteutuessa, kuten polttoaineiden hinnan noustessa tietyssä määrin. Tukeen liittyy kuitenkin haasteita. Energiatuotteiden hintojen vaihtelu on päivittäistä, jopa tuntikohtaista. Hyvin lyhyen aikavälin muutoksia ei ole tarkoituksenmukaista kompensoida tulonsiirroilla, sillä nousuja seuraa usein vastaava hinnanlasku. Pysyvämmät hintapiikit taas osoittautuivat harvinaisiksi. Tällaisiin harvinaisempiin hintapiikkeihin on työryhmän mukaan tarkoituksenmukaista reagoida tapauskohtaisen kokonaisharkinnan mukaisesti automaattisen ratkaisun sijaan.
Lisätietoja:
Finanssineuvos Jukka Mattila, puh. 02955 30409, jukka.mattila(at)gov.fi
Erityisasiantuntija Tuomas Laiho, puh. 02955 30815, tuomas.laiho(at)gov.fi