Ylijohtaja Terhi Järvikare:
Alustatalous haastaa verotuksen – mitä tekevät Suomi ja EU?
![Terhi Järvikare.](/documents/10623/10598845/Terhi+Järvikare+2018_1000.jpg/c700afc6-4b7b-a9db-7e00-099dd1349ecf?t=1540383364000&width=1200)
Verottajan pitää saada paremmin tietoa alustatalouden kautta kertyvistä tuloista. Jatkamme kansainvälistä yhteistyötä, jotta turvaamme verotulojen kertymisen.
Digitalisaatio muuttaa talouden ja kaupan toimintaympäristöä monella tavalla. Yksi ilmentymistä on alustatalous, joka mahdollistaa myyjän ja ostajan kohtaamisen digitaalisen alustan välityksellä. Näin esimerkiksi yksityishenkilöt voivat markkinoida tuotteitaan ja palvelujaan aiempaa helpommin.
Alusta- ja jakamistalouden yleistyminen on saanut monet miettimään niiden vaikutuksia verotukseen ja verokertymään. Jos Airbnb syrjäyttää perinteistä hotellitoimintaa, maksavatko majoittajat veroa vuokratuloistaan? Kuinka käy valtion ja kuntien verotulojen?
Tiedonsaantia parannettava
Säännökset ovat sinänsä kunnossa: sekä tuloverolaki että elinkeinoverolaki sisältävät laajan tulokäsitteen, jonka mukaan veronalaisia tuloja ovat kaikki rahana tai rahanarvoisena etuutena saadut tulot.
Sen sijaan tietojen saanti veronalaisista tuloista voi olla ongelmallista. Hotellit maksavat tuloistaan veroja vakiintuneiden käytäntöjen mukaan, mutta ilmoittavatko kaikki Airbnb-majoittajat vuokratulot oma-aloitteisesti verottajalle?
Yksi mahdollisuus parantaa tietojensaantia on velvoittaa alustat ilmoittamaan tietoja verottajalle. Tällöin tiedot välittyisivät Verohallinnolle automaattisesti ja tietoja ilmoitettaisiin kattavammin.
Hankaluutena olisivat ulkomailla toimivat alustat, joihin on vaikea kohdistaa Suomen lainsäädäntöä. Ratkaisua tulee hakea kansainvälisesti yhteistyössä muiden maiden kanssa, ja tällainen työ on käynnistynyt EU:ssa.
EU on jo reagoinut verkkokaupan kasvuun
Uudentyyppiset alustat ovat myös lisänneet sähköistä kauppaa, jota käydään usein yli valtiorajojen. EU on kiinnittänyt verkkokauppaan huomiota erityisesti arvonlisäverotuksessa. Jäsenmaat ovat jo sopineet säännöksistä, joiden mukaan tavarakaupan arvonlisävero maksetaan vuodesta 2021 lähtien yleensä kuluttajan sijaintivaltioon. Sähköisissä palveluissa vastaavia säännöksiä on sovellettu jo vuodesta 2015 alkaen.
Vuonna 2021 otetaan käyttöön myös nykyistä laajemmat tiedonanto- ja verovelvoitteet sähköisille alustoille, jotta voidaan varmistaa verojen kertyminen.
Valvontaa tehostettava
Toimintaympäristö on muuttunut niin paljon, että meidän pitää pystyä valvomaan digitalouden ilmiöitä nykyistä paremmin. Olennaista on, että pidämme huolta Verohallinnon oikeuksista saada tietoa. Tarvitsemme yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, jotta veroja kertyy myös silloin, kun kauppaa käydään yli maiden rajojen. Jatkamme työtä niin EU:ssa kuin talousjärjestö OECD:ssä.
Terhi Järvikare
ylijohtaja, osastopäällikkö
Tämä kolumni liittyy 4. helmikuuta julkaistavaan valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoroon, joka käsittelee talous- ja hallintopolitiikan lähtökohtia. Ministeriö haluaa julkaisussaan arvioida tulevan vaalikauden näkymiä ja tuoda julkiseen keskusteluun ratkaisuvaihtoehtoja.