Finansieringen av digitaliseringen påskyndade digitaliseringen i kommunerna och förbättrade medborgarnas möjligheter att delta
![Person använder smartphonen](/documents/10623/123264467/Puhelimen+katselua.jpg/b3bddc3f-09e5-8994-6e20-4c85cb020cad?t=1654788050743&width=1200)
Statsunderstödet för utveckling av digitaliseringen i kommunerna har förbättrat förståelsen för möjligheterna med digitalisering, gjort kommunernas verksamhet och tjänster mångsidigare och moderniserat sätten att förverkliga dem. Färsk rapport granskade resultaten av 20 digitaliseringsprojekt som inleddes 2020.
Innehållsmässigt kan de resultat som uppnåtts i de projekt som inleddes 2020 anses vara mycket mångsidiga. Kommunerna tog bland annat i bruk elektroniska bokningssystem för lokaler, de förnyade sina besluts- och ärendehanteringssystem och utvecklade mobilapplikationer för boende och resenärer. Dessutom ordnade man till exempel pilotförsök med robotsamtal och diskussionsmöten på nätet för invånarna, intressentgrupperna engagerades i allt större grad i olika kanaler för beslutsfattande och responssystemen moderniserades. Utöver tekniska lösningar fäste man uppmärksamhet vid invånarkommunikation och digitalt stöd samt skapandet av samarbetsarenor för kommuner och andra aktörer.
Bakgrunden till resultaten utgörs av kommunernas ökade förståelse för digitaliseringen, utvecklingen av samarbetsmodeller och utvidgningen av nätverken. Den övergripande bild som slutrapporterna om de digitala projekten ger är positiv och den illustrerar kommunernas förmåga och vilja att utveckla sina digitala funktioner och tjänster.
Utdragen tidsplan den vanligaste följden av utmaningar
Trots många framgångar och goda resultat ställdes projekten också inför olika utmaningar. En del berodde på kommunernas egen verksamhet, en del däremot på externa faktorer som kommunerna inte hade möjlighet att påverka. De vanligaste utmaningarna bestod av problem med projektparternas samarbete och bristande engagemang, personalomsättning, problem med leverantörer av köpta tjänster och bristande överensstämmelse mellan målen och verksamhetssätten eller systemen.
Den vanligaste negativa effekten av utmaningarna, och utmaningen i sig, var att tidsplanen drog ut jämfört med den ursprungliga planen. Kommunerna svarade på oväntade situationer till exempel genom att omarbeta de ursprungliga handlingsplanerna eller genom att skaffa hjälp i form av köpta tjänster.
Utifrån de utvärderade projekten kan man konstatera att statsunderstödet har fungerat som en ändamålsenlig styrmekanism för utvecklingen av digitaliseringen i kommunerna. Det har uppmuntrat projektkommunerna till att bedöma läget med digitaliseringen och att söka olika sätt att förbättra den. Det är viktigt att de positiva resultaten av projekten etableras som en del av kommunens verksamhet.
Bakgrund
Finansministeriet inledde hösten 2019 med stöd av statsrådets förordning ett incitamentsystem för digitalisering i kommunerna. Målet med incitamentsystemet är att främja digitaliseringen, vilket stöder kundorienteringen och förnyandet av verksamhetssätten i kommunerna, vilket i sin tur kan leda till kostnadsbesparingar.
Syftet med rapporten Utvärdering av incitamentpenningsystemet för digitalisering i kommunerna och sammanfattning av resultaten av de finansierade projekten - 2020 års projekt är att producera information om hurdana förändringar i verksamhetssätten och processerna som eftersträvades och uppnåddes i kommunernas digitala projekt. Rapporten är en fortsättning på den första utvärderingsrapport som publicerades i juni 2022 och vars material bestod av slutrapporter om kommunernas digitala projekt som inleddes 2019. Resultaten av två på varandra följande utvärderingar stärker bilden av vardagsverklighet, framgångar, utmaningar och genomslag hos de projekt som finansieras genom incitamentsystemet för digitalisering.
Mer information:
Jari Mäkäläinen, specialsakkunnig, tfn 02955 30541, [email protected]
Anne-Marie Välikangas, finansråd, tfn 02955 30020, [email protected]